Folke Bernadotte | |
---|---|
![]() Folke Bernadotte (kolem roku 1945) | |
Narození | 2. ledna 1895 farnost Skeppsholms |
Úmrtí | 17. září 1948 (ve věku 53 let) Jeruzalém |
Místo pohřbení | Severní hřbitov (59°21′21″ s. š., 18°1′11″ v. d.) |
Povolání | politik, diplomat a voják |
Zaměstnavatel | Organizace spojených národů |
Ocenění | komandér 1. třídy Řádu bílé růže rytíř Řádu čestné legie komtur s hvězdou Norského královského řádu za zásluhy komandér Oranžsko-nasavského řádu Estonian Red Cross Order First Class … více na Wikidatech |
Nábož. vyznání | luteránství |
Choť | Estelle Bernadotte (1928–1948)[1] |
Děti | Folke Bernadotte[2] Gustaf Bernadotte, Count Bernadotte[2] Frederik Bernadotte, Count Bernadotte[2] Bertil Bernadotte, Count Bernadotte[2] |
Rodiče | Oskar Švédský[3] a Ebba Bernadotte[3] |
Rod | Bernadotte |
Příbuzní | Carl Oscar Bernadotte, Elsa Cedergrenová, Maria Bernadotte a Sophia Bernadotte (sourozenci) Carl Folke Bernadotte, Count Bernadotte[2], Anna Christine Bernadotte, Countess Bernadotte[2], Maria Estelle Bernadotte, Countess Bernadotte[2] a Gunnar Frederik Bernadotte, Count Bernadotte[2] (vnoučata) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Folke Bernadotte, hrabě z Wisborgu (2. ledna 1895 Stockholm – 17. září 1948 Jeruzalém) byl švédský diplomat, který získal reputaci svým vyjednáváním o propuštění 15 000 vězňů z německých koncentračních táborů během druhé světové války.
Po druhé světové válce byl jako renomovaný diplomat povolán jako prostředník v arabsko-židovském konfliktu během první arabsko-izraelské války. 17. září 1948 byl na něj sionistickou skupinou Lechi spáchán atentát v západním Jeruzalémě a Bernadotte byl na místě mrtev.
Byl potomkem švédských králů. Jeho dědečkem byl švédský král Oskar II., Folkeho otec princ Oskar se však vzdal příslušnosti k dynastii a byl mu udělen titul hraběte z Wisborgu jeho strýcem Adolfem I., velkovévodou lucemburským.
Byl ženatý s Američankou Estelle Manville a měl čtyři syny.